Tortosa (Baix Ebre) acollirà aquest dijous, 5 de setembre, la reunió de la Comissió Executiva de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI) amb diferents temes d’actualitat sobre la taula. Estarà presidida pel seu president i alcalde de Vic, Josep M. Vila d’Abadal i comptarà amb la presència dels alcaldes i vicepresidents de l’AMI Ferran Bel (Tortosa), Josep M. Corominas (Olot), Josep Andreu (Montblanc) i Josep M. Roigé (Balaguer). També està confirmada l’assistència de l’alcalde i tresorer de l’AMI, Josep M. Cervera (el Port de la Selva), l’alcalde i vocal de l’AMI, David Rodríguez (Solsona) i els alcaldes Carles Puigdemont (Girona) i Jordi Solé (Caldes de Montbui).
Marxa per la independència a Serinyà (foto d'Esteladaonvas.cat)
El Pla de l’Estany ha tornat a fer el ple. Si a mitjans de l’any passat, totes les seves administracions locals es van adherir a l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), ara tots els seus ajuntaments i el consell comarcal han aprovat la moció de l’AMI que manifesta la voluntat d’exercir la seva sobirania fiscal. Així, doncs, les institucions del Pla de l’Estany hauran d’iniciar els mecanismes necessaris per procedir al pagament de l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques (IRPF) i l’Impost sobre el Valor Afegit (IVA) a l’Agència Tributària de Catalunya (ATC). A més de Cornellà del Terri, el darrer municipi que ha aprovat la moció, la comarca està formada per Banyoles, Camós, Crespià, Esponellà, Fontcoberta, Palol de Revardit, Porqueres, Sant Miquel de Campmajor, Serinyà i Vilademuls. El Pla de l’Estany té una població de 31.463.
L’alcalde de Montblanc i vicepresident de de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), Josep Andreu, representarà l’AMI als actes de la primera Diada Independentista a la Terra Alta que se celebrarà aquest dissabte, 27 de juliol, a la Fatarella. Organitzada per les territorials de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) a la Terra Alta, el programa d’actes arrenca a la tarda amb un espectacle del pallasso Muniatto Xou i, a continuació, cercavila de gegants, capgrossos i grallers, una ‘flaixmob’ sobre la cançó ‘Tornarem’ dels Xeic!, actuació castellera de Los Xics Caleros i sopar popular al Casal de la Vila. A partir de les 22h, parlaments de la presidenta de l’ANC, Carme Forcadell, el vicepresident de l’AMI, Josep Andreu, i l’actriu Montserrat Carulla. Un recital de Joan Reig i una sessió amb DJ’s de la terra clouran la diada.
Els alcaldes de Ripoll i Vic, amb Carme Forcadell, presidenta de l'ANC, avui al Parlament
L’alcalde de Vic i president de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), Josep M. Vila d’Abadal, ha comparegut aquest matí davant la Comissió d’Afers Institucionals del Parlament de Catalunya per donar el punt de vista de l’entitat independentista i realitzar les aportacions pertinents sobre la proposició de Llei de Consultes Populars no referendàries i participació ciutadana. Al seu costat, hi tenia Carme Garcia Lorés, alcaldessa de Rubí, en nom de la Federació de Municipis de Catalunya (FMC) i Marc Pifarré, secretari general de l’Associació Catalana de Municipis (ACM). El mes de maig del 2012 ja hi va haver una primera compareixença dels tres representants municipalistes per aquest tema.
Vila d’Abadal ha manifestat que el projecte de llei “limita les consultes a les competències municipals” però és molt important que també reculli “les qüestions que afectin als municipis” siguin o no de la seva competència. Ha posat com a exemple els assumptes relacionats amb les infraestructures, les polítiques culturals, l’educació o la natura, que sovint tenen un àmbit supramunicipal. L’alcalde de Vic manifestat que “potser quedaríem sorpresos dels resultats de determinades consultes del territori respecte a aquests temes”.
Un segon punt que ha posat de relleu és la utilització del padró com a eina estructural per realitzar la consulta. “El padró és una eina molt imperfecta, té molts defectes” ha afegit, al mateix temps que s’ha mostrat favorable a marcar l’edat de 16 anys com la mínima per a poder votar. Finalment també ha destacat la importància de la participació ciutadana en la presa de decisions polítiques en l’àmbit municipal i, per tant, ha considerat que aquest apartat s’ha de mantenir i, si cal, potenciar.
Alcaldes i regidors participants a l'acte "Sobirania fiscal, sí", a l'ermita de Sant Sebastià, Vic
Ahir a la tarda, més de seixanta alcaldes i regidors de diferents comarques de Catalunya es van aplegar a l’ermita de Sant Sebastià de Vic per parlar de sobirania fiscal. Es tractava d’un acte convocat per l’Associació de Municipis per la Independència (AMI) per reafirmar el compromís que van adquirir fa uns mesos amb l’exercici de la sobirania fiscal per part dels ajuntaments catalans. En aquests moments, ja hi ha 39 consistoris que l’estan duent a terme i 131 que ja han aprovat per ple municipal el seu compromís per exercir-la properament. O sigui, un total de 170. L’ermita de Sant Sebastià està situada en un turó que domina la plana de Vic. Fa més de 300 anys, concretament el 1705, un grup de prohoms vigatans van signar el Pacte del Vigatans, un compromís que va iniciar el procés de la guerra de successió i que volia preservar els drets i privilegis, en definitiva, les llibertats del poble català.
L’acte d’ahir a la tarda tenia com a objectiu, segons l’alcalde de Vic i president de l’AMI, Josep M. Vila d’Abadal, “reafirmar el compromís amb la sobirania fiscal per poder aconseguir que, el dia que declarem la independència del nostre país, el procés sigui tot un èxit”. També buscava crear consciència als altres municipis que aquest “és un acte polític” que “és perfectament legal” ja que els municipis que estan pagant els seus tributs des de fa mesos a l’Agència Tributària de Catalunya (ATC) “no han tingut cap problema”. Vila d’Abadal va situar el sostre mínim per iniciar el procés en una recaptació de 2.000 milions d’euros. Tot el procés que s’ha iniciat als consistoris catalans de sobirania fiscal es fa d’acord amb el Govern de la Generalitat.
Van parlar també en aquest acte l’alcalde d’Alella, Andreu Francisco, que exerceix la sobirania fiscal des de fa mesos (de fet, va ser un dels primers consistoris en practicar-la) i el regidor d’Hisenda de l’Ajuntament de Ripoll, Josep M. Creixans, que alhora és assessor fiscal. Tots dos van remarcar que el procés compta amb totes les certificacions necessàries per part de la Hisenda espanyola conforme el municipi està al corrent de pagament i que l’ATC està reconeguda com a ens de recaptació.
J. M. Vila d'Abadal, alcalde de Vic i president de l'AMI
Aquest dimarts, 23 de juliol, al matí, l’alcalde de Vic i president de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), Josep M. Vila d’Abadal,
compareixerà davant la Comissió d’Afers Institucionals del Parlament per donar el punt de vista de l’AMI i realitzar les aportacions pertinents sobre la proposició de Llei de Consultes Populars no referendàries i participació ciutadana. Serà al costat dels representants de les altres entitats municipalistes (l’Associació Catalana de Municipis (ACM) i la Federació de Municipis de Catalunya (FMC).
El mes de maig del 2012 ja hi va haver una primera compareixença per aquest mateix text en la qual el president de l’AMI va mostrar la voluntat de crear un Registre Local de Consultes Ciutadanes i que les consultes “havien de tenir força” perquè si no “no serveixen de gran cosa”. Igualment va aportar que els ajuntaments han de tenir capacitat per fer consultes “sobre temes que no siguin estrictament locals”.
Cadena humana a la Garriga de la Diada per la Independència del Vallès Oriental
Prop de 2000 persones, segons els organitzadors, van participar dissabte passat a la cadena humana per la independència de Catalunya que es va fer a les 17.14 hores a la Garriga, al voltant de la plaça de l’Església i la plaça de Can Dachs. La cadena era una de les activitats programades amb motiu de la Diada per la Independència del Vallès Oriental, el primer acte organitzat conjuntament per l’Associació de Municipis per la Independència (AMI) i l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) del Vallès Oriental.
La jornada va aplegar a la Garriga gent d’arreu de la comarca, que va arribar al poble en tres caravanes de cotxes procedents de diversos indrets, i va ser seguida de ben a prop per nombrosos mitjans de comunicació. Hi eren presents gairebé totes les organitzacions territorials de l’ANC del Vallès Oriental i els ajuntaments adherits a l’AMI. Un dels punts culminats de la diada va ser la lectura del Manifest pel Dret a Decidir i l’Estat Propi, que va llegir la historiadora Assumpta Montellà. En el seu parlament, l’alcaldessa de la Garriga, Meritxell Budó, com a membre de l’AMI, va recordar que amb actes com aquest es recolzaven “els desitjos i les esperances de nombroses generacions que han lluitat i lluiten per la independència de Catalunya”. “Passat i present conflueixen en un moment històric mai vist fins ara, i no permetrem que aquesta oportunitat s’esvaeixi”, va assegurar Budó.
També va parlar el coordinador comarcal de l’ANC, Joan Guarch, i l’alcaldessa de Sant Cugat, Mercè Conesa, com a representant de l’AMI a nivell nacional. L’alcalde de les Franqueses i membre del consell directiu de l’AMI, Francesc Colomé, va llegir una carta en nom de Felip Puig, que va excusar la seva presència a l’acte. Un cop finalitzats els parlament, es va fer una botifarrada popular a la plaça de Can Dachs i, tot seguit, hi va haver les actuacions musicals dels grups Malva de Runa, Els Raska i Eurybia.
Aquest dilluns a la tarda, alcaldes i regidors de diferents municipis es trobaran a l’ermita de Sant Sebastià de Vic per parlar de sobirania fiscal. L’Associació de Municipis per la Independència (AMI) ha organitzat aquest acte per reafirmar el compromís que va adquirir aquesta primavera de promoure l’exercici de la sobirania fiscal als seus consistoris com un pas més en el camí cap a l’estat propi. Ha confirmat assistència a aquesta trobada més de seixanta municipis provinents de diferents comarques de Catalunya.
L'alcalde de les Franqueses, l'alcaldessa de la Garriga i el coordinador comarcal de l'ANC
Aquest migdia s’ha presentat en roda de premsa la Diada per la Independència del Vallès Oriental, que organitzen l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) comarcal i l’Associació de Municipis per la Independència (AMI) el proper 20 de juliol i que es farà a la Garriga. L’acte ha comptat amb els parlaments de l’alcaldessa de la Garriga, Meritxell Budó; l’alcalde de les Franqueses i membre del Consell Directiu de l’AMI, Francesc Colomé, i el coordinador comarcal de l’ANC, Joan Guarch.
En la seva intervenció, Budó ha celebrat que la Garriga “torni a ser el punt de trobada de d’independentisme del Vallès Oriental” i ha agraït a l’organització que hagi pensat en el municipi per dur a terme la celebració. “Amb aquesta festa estem demanant, d’una manera pacífica i festiva, que Catalunya pugui exercir el dret a decidir”, ha apuntat l’alcaldessa, que també ha fet una crida a la participació. L’Ajuntament de la Garriga és un dels consistoris que forma part de l’AMI, que ja compta amb més de 700 municipis i institucions adherides. Als seu torn, Francesc Colomé, com a representant del Consell Directiu de l’AMI, ha avançat que la Diada per la Independència del Vallès Oriental comptarà amb la presència d’un membre del Govern de la Generalitat, tot i que el nom concret del conseller o consellera està pendent de confirmar. Colomé ha agraït públicament a la Garriga que fos la seu de la diada, i també ha donat les gràcies a tothom que, d’alguna manera o una altra, col·laborarà a fer possible la celebració. Des de l’ANC, Joan Guarch ha assegurat que “les expectatives que s’estan creant per aquesta diada són força altes” i ha fixat en 2.000 el nombre de persones que s’espera que assisteixin a la trobada.
La Diada per la Independència del Vallès Oriental començarà el 20 de juliol a les 16 hores amb la sortida de tres caravanes de cotxes en rua cap a la Garriga procedents de Castellcir, Mollet i Sant Celoni. Un cop a la Garriga, es farà una cadena humana al voltant de l’Església (les inscripcions ja es poden fer aquí), hi haurà espectacles per a tots els públics, tallers i recollida de signatures pel Dret de Petició. A partir de les 20 hores, a la plaça de l’Església, es presentarà el Manifest pel Dret a Decidir i l’Estat Propi de la comarca i tindran lloc els parlaments oficials. La festa acabarà amb una botifarrada popular, balls del món a càrrec de Passaltpas i els concerts de Malva de Runa, Rasca i Eurybia.
El Teatre Metropol, ple de gom a gom perquè Tarragona s'adhereixi a l'AMI
El Teatre Metropol va ser un clam divendres passat per demanar que l’Ajuntament de Tarragona se sumi a l’Associació de Municipis per la Independència (AMI). La campanya popular endegada per l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) ha assolit 9.370 signatures a la ciutat, entregades al registre municipal aquest dimecres al migdia. Tot i això, el col·lectiu continuarà fent pressió perquè desconfia que el consistori ho acabi aprovant. A l’acte del Metropol, aquesta desconfiança la va proclamar Josep Andreu, vicepresident de l’AMI i alcalde de Montblanc, quan va negar que les comarques del Camp de Tarragona siguin refractàries a la independència, “com ens volen fer creure”. Andreu es va dirigir a l’ajuntament tarragoní perquè s’emmiralli en el de Constantí, tan proper, que ha aprovat seguir el camí cap a la independència: “Hem de fer que la ciutat de Tarragona estigui present en aquest moviment de transició nacional.”
L'alcalde Pep Andreu, a l'acte del Teatre Metropol
El Metropol va enregistrar una gran entrada per formar part d’un acte que va comptar amb els parlaments de Carme Forcadell, presidenta de l’ANC. Segons Forcadell, “la nostra força i voluntat de ser és indestructible. Junts ho aconseguirem. Ara és l’hora, segadors!” També hi va intervenir un dels alcaldes que va iniciar el procés de consultes independentistes, Josep Manel Ximenis, d’Arenys de Munt: “Després ens van seguir 554 municipis més i prop d’un milió de persons van anar a votar, per a sorpresa de molta gent”, va recordar el batlle del Maresme.
A l’escenari del Metropol sobresortia una estelada de grans dimensions, una bandera de Tarragona i una pantalla gegant des de la qual es van oferir missatges i actuacions, com una de Lluís Llach. El públic va fer volar estelades mentre seguia l’acte presentat per Quim Vila i que també va comptar amb la participació dels cantautors Albert Jordà, Roser Olivé i Conrad Setó. El punt i final el va posar el Cor Ciutat de Tarragona.
Els constituents del Pacte Nacional pel Dret de Decidir, a les escales del Parlament
L’Associació de Municipis per la Independència (AMI) ha estat una de les entitats que han constituït el Pacte Nacional pel Dret de Decidir aquest matí al Parlament. A l’acte, encapçalat pel president de la Generalitat, Artur Mas, i la presidenta de la cambra catalana, Núria de Gispert, hi han assistit representants de partits polítics i d’una quarantena d’entitats i organitzacions. El Pacte Nacional pel Dret de Decidir té per objectiu incorporar la societat civil al procés cap a la consulta.
A la reunió constitutiva hi han participat, a més de Mas i de Gispert, la vicepresidenta del Govern, Joana Ortega, els consellers de la Presidència i de Justícia, Francesc Homs i Germà Gordó, els quatre presidents de les diputacions catalanes i representants del consell de governs locals. En representació dels partits polítics hi eren Jordi Turull i Antoni Font (CiU), Oriol Junqueras i Marta Rovira (ERC), Dolors Camats i Joan Mena (ICV-EUiA), Quim Arrufat i Isabel Vallet (CUP), Ernest Maragall (Nova Esquerra Catalana) i Joan Carretero (Reagrupament).
Pel que fa a les entitats, hi han assistit els màxims responsables de la UGT, Josep Maria Álvarez; de CCOO, Joan Carles Gallego; de la Pimec, Josep González; del Consell General de Cambres de Catalunya, Miquel Valls; de la Fepime, Eusebi Cima; de la Cecot, Antoni Abad; de la USOC, Antònia Gil; d’Unió de Pagesos, Joan Caball; d’Òmnium Cultural, Muriel Casals; de l’Assemblea Nacional Catalana, Carme Forcadell, i de l’AMI, Josep Maria Vila d’Abadal.
També hi han assistit representants de la Federació d’Associacions de Pares i Mares d’Alumnes de Catalunya, del Consell Escolar de Catalunya, del Cercle Català de Negocis, de la Confederació d’Associacions Veïnals de Catalunya, de la Taula d’Entitats del Tercer Sector Social, del Col·legi d’Arquitectes, del Consell Nacional de la Joventut, de la Federació d’Associacions de la Tercera Edat de Catalunya, del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts, de la Plataforma per la Llengua, del Centre Internacional Escarré per a les Minories Ètniques i Nacionals, de l’Institut d’Estudis Catalans, de l’Institut Ramon Muntaner, de l’Intersindical-CSC, del Moviment Laic i Progressista, de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya, de l’Associació Agrària de Joves Agricultors, de la Confederació de Cooperatives de Catalunya, de la Coordinadora d’Associacions per la Llengua Catalana, de la Federació Catalana de Voluntariat Social, del Consell Interuniversitari de Catalunya, de l’Observatori de Drets Econòmics, Socials i Culturals, de Joves Agricultors i Ramaders de Catalunya, del Front d’Alliberament Gai de Catalunya, de l’Ens de Comunicació Associativa, de l’Associació de Publicacions Periòdiques en Català i de la Xarxa d’Economia Solidària.
Els constituents del Pacte Nacional pel Dret de Decidir, a l'auditori del Parlament
Els alcaldes d’Arenys de Munt, Josep Manel Ximenis, i de Montblanc, Josep Andreu, participaran a l’acte popular de petició perquè Tarragona s’adhereixi a l’Associació de Municipis per la Independència (AMI). A més de càrrecs electes, Ximenis és secretari general i Andreu, vicepresident de la Comissió Executiva de l’entitat municipalista. Organitzat per la territorial a Tarragona de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC), l’acte se celebrarà aquest divendres, 28 de juny, a les 20h al Teatre Metropol. A més dels alcaldes, hi intervindrà Carme Forcadell, presidenta de l’ANC, i comptarà amb les actuacions del cantautor Albert Jordà, els grallers Roser Olivé i Conrad Setó, el Cor Ciutat de Tarragona, dirigit per Josep Prat i les presentacions del cantautor Quim Vila. L’ANC a Tarragona ha recollit més de 8.000 signatures per demanar a l’Ajuntament el seu ingrés a l’AMI
Alcaldes i regidors del Consell Directiu i de la Comissió Executiva, a l'Ajuntament de Molins de Rei
La Comissió Executiva i el Consell Directiu de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI) han aprovat avui a Molins de Rei, al Baix Llobregat, l’organització d’una prova pilot amb un centenar de municipis catalans que pagaran els seus impostos (IVA i IRPF) a l’Agència Tributària de Catalunya (ATC) en lloc de fer-ho a la Hisenda espanyola. Segons ha anunciat l’alcalde de Vic i president de l’AMI, Josep M. Vila d’Abadal, “cap a la tardor és previst que se n’hi afegiran encara més”. Vila d’Abadal ha explicat que s’ha creat una comissió paritària entre el Govern de la Generalitat i els ajuntaments per la independència per avançar de forma coordinada en el procés de transició nacional i, de manera destacada, en l’aplicació de la sobirania fiscal. Hores d’ara, una vintena d’administracions locals estan liquidant la seva recaptació d’IVA i IRPF a l’ATC i prop de 140 ajuntaments han aprovat mocions per fer-ho ben aviat.
Alcaldes i regidors dels òrgans de govern de l’AMI han valorat el detall de trobar-se al Baix Llobregat. L’alcalde de Molins de Rei, Joan Ramon Casals, ha explicat les vinculacions històriques de la seva població amb el moviment nacional català i s’ha posat a disposició de l’AMI per continuar avançant a la comarca el moviment independentista. De fet, es tracta d’una de les ciutats més grans de l’AMI. Vila d’Abadal ha insistit en la importància d’organitzar actes sobiranistes al Baix Llobregat, sobretot si contribueixen a mobilitzar els ciutadans a favor del sí a la propera consulta d’autodeterminació.
A més d’analitzar l’avenç de la sobirania fiscal al món local, els reponsables de l’AMI han aprovat impulsar una iniciativa legislativa popular (ILP) al Congrés dels Diputats espanyol per reclamar la celebració de la consulta d’autodeterminació. A partir de la tardor, arrencarà una recollida de signatures per tirar endavant aquesta ILP de manera que se sumin encara més arguments legals a la decisió del poble de Catalunya de continuar o marxar d’Espanya. En aquest sentit, Vila d’Abadal ha estat força crític amb l’actitud que l’Estat espanyol està demostrant amb les actuacions de la seva delegada a Catalunya, Maria de los Llanos de Luna Tobarra. Per a Vila d’Abadal, “Llanos de Luna no entén la democràcia ni la capacitat dels municipis d’actuar lliurement”.
La campanya de la delegació del Govern espanyol contra els municipis sobiranistes acumula prop d’un centenar de processos fins ara. La delegada Llanos de Luna ha portat als jutjats -o està en procés de fer-ho- un mínim de 52 ajuntaments i consells comarcals per no penjar la ‘rojigualda’, a 30 que s’han declarat “territori català lliure i sobirà”, a 9 que estan impulsant la sobirania fiscal o han donat suport a la Plataforma Diem Prou! i a l’Ajuntament de Girona per contractar trens a la manifestació de l’Onze de Setembre a Barcelona. Des que Llanos de Luna va deixar el seu escó de diputada del PP al Parlament i es va instal·lar a la delegació espanyola, ajuntaments i consells comarcals sobiranistes han caigut en una autèntica persecució a base de judicialitzar els seus acords de ple.
A principis de 2012, Sant Pol de Mar va ser el primer municipi obligat a penjar la bandera espanyola al balcó per sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSCJ) després d’un procés engegat pels advocats de l’Estat espanyol. Mai fins llavors s’havia portat cap ajuntament català als jutjats per penjar o deixar de penjar banderes al balcó. Deu mesos més tard, va arribar a Celrà el primer contenciós administratiu per anul·lar l’acord de ple que els declara “territori català lliure i sobirà”. Les denúncies per donar suport a la Plataforma Diem Prou! les va estrenar Vilablareix al febrer i les d’exercir la sobirania fiscal, el consistori de Vic.
Els lletrats de l’Estat espanyol s’han mostrat especialment bel·ligerants amb consistoris com els d’Arenys de Munt, Ripoll, Girona, Igualada, Corbera de Llobregat, Sant Julià de Ramis, Campelles o Vic, que s’enfronten a dues i tres demandes per motius diversos. Al cas de Corbera de Llobregat, l’assetjament ha arribat fins al punt de portar-los al jutjat sense fonament per declarar-se “territori lliure”. En estudiar la denúncia, el jutjat es va adonar que el Ple de Corbera havia aprovat una altra moció independentista sense els termes “territori lliure i sobirà”. Així, doncs, el Contenciós número 9 de Barcelona va haver de tancar el procés. En un cas similar, es troba l’Ajuntament d’Igualada.
La judicatura, però, ha començat a respondre l’assetjament de Llanos de Luna al sobiranisme municipal. A la sentència pel cas dels trens a la Diada de l’Ajuntament de Girona, el jutge va esbroncar la delegada per “malbaratar recursos humans i econòmics dels òrgans judicials amb coneixement de l’escassa, per no dir quasi nul·la, trascendència jurídica del seu resultat”. I, des de finals de març, el jutjat del Contenciós número 2 de Tarragona ha arxivat els recursos contra els ajuntaments d’Alcanar, Amposta, l’Aldea i Prades per declarar-se “territori català lliure i sobirà”. Per la seva banda, el Contenciós número 1 de Girona també ha tombat les denúncies contra Celrà i Girona pel mateix motiu. Un dels autos judicials tarragonins considera que aquestes declaracions no poden ser objecte d’impugnació perquè es tracta de pronunciaments polítics als quals tenen dret els plens municipals com a legítims representants de la ciutadania.
Alcaldes i diputats catalans tampoc s’han estat plegats de braços davant d’aquesta estratègia d’espanyolització a cop de demanda judicial. Al gener, el Consell Directiu de l’AMI va denunciar a Sant Cugat“la guerra innecessària” oberta per Llanos de Luna i li va demanar rectificació. El 14 de març, el Ple del Parlament va aprovar una moció que sol·licita la seva substitució“per la seva actitud hostil i la falta de respecte envers les institucions catalanes”. Poques setmanes més tard, el Ple de Girona va declarar Llanos de Luna “persona non grata” i un grup d’alcaldes de Ponent va demanar empara a la presidenta del Parlament pels recursos oberts per afers de banderes i declaracions d’independència. Hores d’ara, 33 ajuntaments ja han aprovat una moció impulsada per l’AMI que reclama la supressió de la delegació i subdelegacions del Govern espanyol a Catalunya “per obsoletes, inoperants i buides de competències”.
Molins de Rei (Baix Llobregat) acollirà demà dimarts, 18 de juny, les reunions periòdiques del Consell Directiu i de la Comissió Executiva de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI). Un dels punts importants a totes dues trobades serà el desenvolupament de la sobirania fiscal per part dels consistoris catalans, la mesura de pagar impostos (IRPF i IVA) a l’Agència Tributària de Catalunya (ATC) que està impulsant l’AMI. Les reunions estaran presidides per l’alcalde de Vic i president de l’AMI, Josep M. Vila d’Abadal, i actuarà com a amfitrió l’alcalde de Molins de Rei, Joan Ramon Casals. La Comissió Executiva està formada per 11 alcaldes de diferents indrets de Catalunya i la Directiva compta amb un representant de cadascuna de les comarques catalanes que tenen presència a l’AMI.
Alcaldes i regidors de l'AMI amb activistes de les territorials de l'ANC al Vallès Oriental
Ahir al vespre, la Sala Tarafa de Granollers es va omplir de gom a gom per acollir la primera reunió plenària del Vallès Oriental entre l’Associació de Municipis per la Independència (AMI) i l’Assemblea Nacional Catalana (ANC), que va estar encapçalada pels dos presidents de les entitats, Josep M. Vila d’Abadal i Carme Forcadell, respectivament, i promoguda pels seus màxims representants a la comarca, l’alcalde de les Franqueses del Vallès, Francesc Colomé i Joan Guarch, de l’ANC Vallès Oriental.
En aquesta reunió es va aprovar una declaració on es remarca que les dues entitats “donen ple suport al procés endegat pel Parlament, el Govern i la Societat Civil per a la celebració d’una consulta democràtica i políticament vinculant” i també “per intensificar la campanya per exercir la sobirania fiscal”. Igualment, es fa palès el compromís “d’elaborar un pla d’accions conjuntes per tal de promoure l’extensió social del missatge que ha de permetre la realització del procés de forma integradora i on tota la població s’hi trobi identificada”. A tal efecte, “ens comprometem a difondre la campanya per exercir el dret de petició i a fer possible la cadena humana el proper dia 11 de setembre”.
En el manifest també s’acorda visualitzar la col·laboració tot celebrant, el proper 20 de julio,l la Diada per la Independència al Vallès Oriental. Diferents municipis ja es van oferir perquè es fes a la seva ciutat. Igualment es crearà una comissió mixta de treball entre AMI i ANC per avançar de forma conjunta en el procés cap a la independència.
Parlament del president de l'AMI a la sala Tarafa de Granollers
En les seves intervencions, el president de l’AMI, Josep M. Vila d’Abadal, va posar de relleu la iniciativa de sumar esforços al Vallès Oriental com “un model que podem exportar a altres comarques”. Igualment va insistir que “Catalunya ha d’aconseguir la independència, no hi ha volta enrere” i va defensar com a fórmula vàlida la Declaració Unilateral d’Independència (DUI), una opció que també va remarcar com a bona la presidenta d’ANC, Carme Forcadell, en el seu torn d’intervencions. Vila d’Abadal va parlar també de la sobirania fiscal que ja estan exercint alguns ajuntaments catalans i que, poc a poc, s’hi van sumant nous consistoris. “La sobirania fiscal és viable i possible ja que sense els diners no construirem el nostre país”, va afirmar el president de l’AMI.
Tot seguit, Forcadell va afirmar que “encara tenim molta feina per fer, començant per convèncer els que encara no creuen en la independència del nostre país”. “Ara volem convèncer per vèncer i ho podem fer”, va continuar tot demanant la participació en la campanya ‘Signa un vot per la independència’ adreçada a incentivar que els ciutadans exerceixin el dret de petició. Va concloure manifestant “que som els únics responsables del futur del nostre poble”.
L'alcaldessa Vilagrà i el secretari del GABB, Ahmet Ertak, a Santpedor
L’alcaldessa de Santpedor i membre de la Comissió Executiva de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), Laura Vilagrà, va rebre divendres passat una delegació de la GABB (sigles en kurd de la Unió d’Ajuntaments del Sud-est d’Anatòlia). A la trobada, hi van participar el secretari general del GABB, Ahmet Ertak, la coordinadora del GABB, Zerin Turk, l’alcalde de Şemdinli, Sedat Töre, i l’alcalde de Kakkari, Fadil Bedirhanoglu. La delegació kurda es va mostrar molt interessada en el procés de transició nacional català i van proposar agermanaments entre municipis catalans i kurds. El GABB es va fundar el 1991, encara que no va ser fins el 2005 que va començar les seves activitats, i agrupa 118 municipis. Hores d’ara, el Kurdistan està sotmès a quatre estats diferents: Turquia, Iran, Iraq i Síria.
Els alcaldes de Girona, Carles Puigdemont, i de Montblanc, Josep Andreu, aportaran la seva experiència als òrgans directius de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI) i en el procés de construcció nacional català a la jornada “Municipalisme a l’Arc Mediterrani”, organitzat pel Grup de Recerca d’Alternatives Territorials (GRAT) i la Institució Cívica de Pensament Joan Fuster (IJF). La trobada, que se celebrarà demà demà divendres, 7 de juny, a l’Octubre CCC de València, busca debatre i acordar vies de col·laboració davant les oportunitats i amenaces dels propers anys i compta amb càrrecs electes del País Valencià, Catalunya i Mallorca. Entre d’altres, és prevista la participació de Jordi Sebastià, alcalde de Burjassot, i Liniu Siquier, regidora de Búger, i Andreu Caballero, regidor d’Inca, tots dos membres d’Avançam, la plataforma de regidors de les Illes Balears pel Dret a Decidir.
L’alcaldessa de Santpedor i vocal de la Comissió Executiva de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), Laura Vilagrà, rep una delegació de la GABB (sigles en kurd de la Unió d’Ajuntaments del Sud-est d’Anatòlia) demà divendres, 7 de juny, a les 17h. A la trobada, és previst que hi participi el secretari general de la GABB, Menap Seker, i quatre alcaldes més d’aquesta regió del Kurdistan sota el jou de l’Estat turc. El GABB agrupa un centenar d’administracions locals i és una de les organitzacions independentistes kurdes més actives.
L'alcaldessa Mercè Conesa, al teatre La Faràndula de Sabadell (foto de LocalPress)
L’alcaldessa de Sant Cugat, Mercè Conesa, va participar ahir, com a membre del Consell Directiu de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), en l’acte unitari a favor del dret a decidir organitzat per l’Assemblea Nacional de Catalunya (ANC) a Sabadell.
Mercè Conesa va assegurar que “els ajuntaments i el municipalisme agrupat en l’AMI ha de ser el motor per empènyer el procés d’independència de baix cap a dalt. Com administració més propera al ciutadà, hem de treballar per construir grans majories socials”. En nom de l’AMI, Conesa va fer una crida als municipis que encara no s’han adherit a l’organització sobiranista: “Som 668 municipis però encara ens queda molta feina per fer, especialment a les grans ciutats com Sabadell o Barcelona. Seria molt important incorporar la capital de Catalunya. Hi seguirem treballant.” Hores d’ara, l’AMI supera ja les 700 adhesions. En concret, aplega 668 municipis, 28 consells comarcals, 5 entitats municipals descentralitzades (EMD), dues diputacions i un consorci. En termes relatius, representa el 71% dels municipis catalans i el 68% dels consells comarcals. Un nombre que no para de créixer.
Conesa va afegir que “ens trobem davant una cruïlla històrica. Com a país, ja no és possible quedar-nos en el punt on ens trobem ara: o bé avancem o bé recularem indefectiblement fins esdevenir cada cop més residuals. Per això és tant important que els catalans i les catalanes siguem conscients que vivim uns moments crucials com a país. I que ara, més que mai, ens cal empènyer tots plegats per aconseguir els nostres objectius. Uns objectius als quals hi tenim tot el dret. Catalunya, sense estar lligada al control econòmic de l’Estat, té totes les capacitats per convertir-se en un dels països capdavanters en el marc de la Unió Europea. Podem fer-ho i hi tenim tot el dret”.
Davant de més de mil persones, Conesa va subratllar que “és l’hora doncs de la ciutadania! És l’hora dels ciutadans i ciutadanes! És l’hora d’empènyer tal i com està fent l’AMI, però també tal com ho està fent Òmnium Cultural, l’Assemblea Nacional i tanta i tanta gent. És un procés que farem empenyent – com en l’Onze de Setembre – de baix cap a dalt. I difícilment, algú podrà aturar la voluntat d’un poble. Aquesta no es un transició dels partits, sinó que es una transició de tots i totes; de tots nosaltres”.
L’acte, presentat per Quim Masferrer, va comptar amb les intervencions de la presidenta de l’ANC, Carme Forcadell, i de la coordinadora de Sabadell per la Independència, Montserrat Chacón; de la periodista Patrícia Gabancho, la cineasta Isona Passola, la presidenta d’Òmnium, Muriel Casals, l’actriu Montserrat Carulla i dels representants polítics Josep Rull (CiU), Oriol Junqueras (ERC) i Quim Arrufat (CUP).
Final de l'acte a Sabadell (foto de Juanma Ramos (El Punt Avui)
Comparteix aquesta informació
Fem servir cookies pròpies i de tercers per millorar la seva experiència i els nostres serveis, analitzant la navegació en el nostre lloc web. Si continua navegant, vostè n'accepta el seu ús AcceptoMés informació